Як Україна опинилася напередодні ще однієї кризи з Польщею
Менш ніж два місяці тому, 5 квітня, президент Володимир Зеленський востаннє відвідав Польщу.
Цей візит тоді вважався закріпленням нового рівня українсько-польських відносин. Рівня, який дозволить нарешті залишити позаду всі ці негаразди, які багато років псували відносини Києва та Варшави.
Але вийшло інакше, йдеться у колонці редактора ЄвроПравди Юрія Панченка Випробування Волинню: чи витримає українсько-польське потепління перевірку історією.
Автор колонки пише, що символічні досягнення цього візиту пішли тріщинами менш ніж за два тижні – коли Польща ввела заборону на експорт української аграрної продукції.
Випадок з експортною забороною, звертає увагу Панченко, став показовим – хоча польський бізнес загалом не має значних проблем із продукцією з України (а часто і взагалі зацікавлений у ній), посилення конкуренції налякало дрібних польських фермерів.
"А в умовах наближення парламентських виборів вага їхніх голосів суттєво зростає – й ігнорувати їх польська влада не могла. Навіть ціною погіршення відносин з Україною", – зазначає редактор ЄвроПравди.
Парламентські вибори у Польщі пройдуть цієї осені.
А це означає, що попереду на нас можуть чекати й інші неприємні сюрпризи, попереджає Юрій Панченко.
У цьому контексті тривожним сигналом стало інтерв’ю речника міністерства закордонних справ Польщі Лукаша Ясіни порталу Onet, де той сказав, що з боку президента України "бракує розуміння" важливості теми Волині для поляків.
На це інтерв’ю відреагував український посол у Польщі Василь Зварич, назвавши "неприйнятними і прикрими" будь-які спроби нав’язати Україні та її президенту "правильне" ставлення до ситуації з Волинською трагедією 1943 року.
Показово, що ця відповідь зустріла дуже різке неприйняття у польському суспільстві – аж до вимог вислати українського дипломата.
За півтора місяця, 11 липня, Польща відзначатиме День пам’яті та мучеництва кресов’ян. Тим більше, цього року відзначається 80-та річниця подій на Волині, які в українській історіографії називаються "волинською трагедією", а в польській – "волинською різаниною".
Чи вплине цей ювілей на передвиборчу кампанію та, відповідно, на українсько-польські відносини? Скоріш за все, так, вважає автор колонки.
Джерела, близькі до українського уряду, відзначають: тему Волині порушували на останній зустрічі Володимира Зеленського та польського прем’єра Матеуша Моравецького. Більш того, за результатами цієї зустрічі Моравецький заявив: він сподівається, що "цього разу Київ дотримається свого слова".
Співрозмовники ЄвроПравди впевнені: йдеться саме про очікування польської сторони, що до 11 липня українська влада вийде зі спеціальною заявою щодо подій на Волині.
В іншому випадку цілком ймовірно, що заява польського уряду з цієї теми виявиться більш жорсткою, аніж планувалося.
"В української влади ще є час, щоб не допустити розвитку подій за найгіршим сценарієм. Зокрема, використати дружні відносини з президентом Анджеєм Дудою, щоб знайти той формат спільного відзначення подій на Волині, які не будуть негативно сприйняті ані польським, ані українським суспільствами", – пише Юрій Панченко.
Ситуація ускладнюється тим, що після експортного бану в президентській команді ображені на дії Польщі – і не приховують цього.
Докладніше – у колонці Юрія Панченка Випробування Волинню: чи витримає українсько-польське потепління перевірку історією.