Які проблеми для Путіна створив ордер на його арешт
17 березня Міжнародний кримінальний суд (МКС) ухвалив сенсаційне рішення видати ордер на арешт президента Росії Владіміра Путіна за незаконну депортацію та перевезення українських дітей на територію Росії.
Ймовірно, що в майбутньому перелік злочинів, в яких підозрюється Путін, буде розширений.
Про те, чи мають ордери на арешт, видані МКС, хоч якісь реальні наслідки для підозрюваних осіб читайте в статті старшого викладача кафедри міжнародного та європейського права НаУКМА Гаяне Нуріджанян Проблема для Путіна: які наслідки вже має ордер МКС на арешт президента РФ.
Ордер на арешт Путіна є першим переконливим підтвердженням того, що чинний глава держави не має імунітету від кримінального провадження в МКС.
Держави-учасниці Римського статуту Міжнародного кримінального суду (МКС) зобов’язані арештувати та передати Путіна та уповноважену при президентові РФ з прав дитини Марію Львову-Бєлову до суду, якщо ті опиняться на території цих держав.
Чи призводить це справді до ізоляції Росії та Путіна на міжнародній арені?
На сьогодні 123 держави є учасницями Римського статуту МКС, а отже, в більшості країн світу на Путіна та Львову-Бєлову може чекати арешт. І те, що ці держави не бажають бачити Путіна на своїх територіях, – очевидно.
Саме через ордер на арешт Міжнародного кримінального суду навіть традиційно дружня до Росії Південноафриканська Республіка уникнула його візиту на саміт БРІКС у серпні цього року.
До слова, ця позиція ПАР щодо Путіна відмінна від ситуації у 2015 році, коли країну відвідав президент Судану Омар Аль-Башир, щодо якого вже на той час існував ордер на арешт МКС. Це свідчить про те, що принаймні у контексті агресії РФ проти України держави не наважуються відкрито ігнорувати свої міжнародно-правові зобов’язання.
А ще подібні рішення міжнародних судів можуть стати потужним інструментом руйнації путінських наративів, якими Росія виправдовує свою незаконну війну в Україні як і перед росіянами, так і на міжнародному рівні.
Після видачі ордерів на арешт природним є питання, коли ж Путін та Львова-Бєлова постануть перед судом у Гаазі?
МКС не може судити їх заочно, тому що статут суду вимагає присутності обвинувачених під час судового розгляду. Отже, вирок не буде винесено, допоки Путін та Львова-Бєлова не будуть передані до суду. Коли це станеться і чи станеться взагалі, залежить не від Міжнародного кримінального суду, а від держав.
Більшість держав світу зацікавлені у дотриманні своїх міжнародно-правових зобов’язань, тому що це також є запорукою поваги до їхніх прав та інтересів з боку інших держав.
Не треба також недооцінювати роль громадян та суспільства.
Тиск з боку громадянського суспільства, незалежних інституцій, правозахисних організацій може спонукати держави до забезпечення правосуддя за міжнародні злочини.
Судовий процес над колишнім президентом та диктатором Чаду Гіссеном Габре є одним з прикладів цього. Невпинна боротьба за справедливість правозахисників та потерпілих зрештою змусила Сенегал, державу, в якій він перебував, засудити та покарати Габре за тисячі вбивств та катувань.
На щастя, ми живемо в час, коли існують такі установи, як МКС, що готові здійснювати правосуддя над диктаторами.
Докладніше – у матеріалі Гаяне Нуріджанян Проблема для Путіна: які наслідки вже має ордер МКС на арешт президента РФ.