Прогресс в контрнаступлении, риск ядерной войны, реакция НАТО на удар по Румынии: новости дня
У справі про замах на 10-річного українця в Німеччині стався несподіваний поворот!
Угорський міністр похвалив союзника нацистів і наразився на критику, а Литва вирішила допомогти білорусам після заборони Лукашенка видавати паспорти за кордоном.
Серед головних тем дня: прогрес у контрнаступі, українське зерно, євроінтеграція, а також "пильне НАТО".
Всі важливі і цікаві новини 7 вересня – у дайджесті "Європейської правди".
Також підписуйтеся і на наш Telegram-канал – так зручніше отримувати дайджести та іншу важливу і цікаву інформацію.
Прогрес в контрнаступі, більше "касеток"
Генсек НАТО Єнс Столтенберг заявив, що українські війська змогли прорвати російську оборону і досягли прогресу в контрнаступі.
"Це важкі бої, але українські сили змогли прорвати оборонні лінії російських військ, і вони просуваються вперед", – зазначив Столтенберг.
У Розвідувальному управлінні Пентагону вважають, що нещодавні успіхи Збройних сил України дозволяють припустити "реалістичну можливість" прориву решти ліній оборони РФ до кінця року, хоч це буде і вкрай складно.
Після трьох місяців повільного прогресу український контрнаступ набирає певних обертів.
"Якби ми говорили про це два тижні тому, я був би трохи песимістичнішим. Їхній прорив через другий оборонний пояс... насправді досить значний ", – каже Трент Мол, директор аналітичного відділу Розвідувального управління Міністерства оборони США (DIA).
Мол також каже, що нещодавні успіхи України є "значними" і дають її силам "реалістичну можливість" – якщо говорити мовою розвідки, то з ймовірністю 40-50% – прорвати решту російських рубежів до кінця року. Але він попереджає, що обмеженість боєприпасів і погіршення погоди зроблять це "дуже складним".
Як повідомляє The New York Times, США незабаром передадуть Україні нову партію касетних снарядів.
Один із посадовців заявив виданню, що ця зброя є ключовою для того, щоб допомогти Україні зберегти динаміку, яку ЗСУ нещодавно набрали під час контрнаступу на півдні.
Президент Фінляндії Саулі Нііністьо не бачить перспектив завершення війни в Україні найближчим часом і вважає серйозним ризик розширення війни чи застосування ядерної зброї.
190 бронемашин
А вчора ввечері держсекретар США Ентоні Блінкен у Києві заявив, що Сполучені Штати вперше передають Україні кошти, конфісковані у підсанкційних російських олігархів.
Блінкен прибув до української столиці у середу з дводенним візитом. Сьогодні він відвідав позиції українських прикордонників.
За інформацією телеканалу CNN, держсекретар відвідав об'єкт Державної прикордонної служби України на околиці Києва.
Сполучені Штати повідомили, що надішлють українським прикордонникам та поліції 190 броньованих машин із посиленим протимінним захистом класу MRAP.
Крім того, держсекретар США Ентоні Блінкен відвідав село Ягідне у Чернігівській області, яке стало відоме через те, що російські окупанти у шкільному підвалі утримували кількасот цивільних.
Тим часом, за результатами дослідження Кільського інституту світової економіки, Європа істотно випередила США за обсягом обіцяної допомоги Україні, загальна сума європейських зобов'язань наразі вдвічі більша.
Основною причиною цього є новий "Український фонд" ЄС у розмірі 50 мільярдів євро, який, як планують, буде діяти у період з 2023 по 2027 рік. "Український фонд" є частиною бюджету ЄС до 2027 року і демонструє незмінну прихильність підтримці України.
На додаток до нових зобов'язань на рівні ЄС, були оголошені нові важливі багаторічні зобов'язання від окремих європейських країн, зокрема, чотирирічний пакет військової підтримки від Німеччини на суму 10,5 млрд євро (2024-2027 рр.) та норвезька "Програма підтримки Нансена" на суму 6,6 млрд євро протягом п'яти років. Данія, Велика Британія, Швейцарія, Швеція, Португалія і Литва домовились про подальші пакети на кілька років.
Щодо українського зерна
Україна почала транспортувати зерно через порти Хорватії, а президент Литви Гітанас Науседа повідомив, що через порти Балтії щорічно можна було б пропускати 10 млн тонн зерна з України.
При цьому він наголосив, що країни Євросоюзу повинні "зробити все можливе", щоб українське зерно могло безперешкодно надходити на міжнародні ринки.
Як повідомляли, США працюють з Румунією та Молдовою, щоб збільшити експорт зерна з України через річку Дунай, вивчаючи альтернативні маршрути після виходу Росії з Чорноморської зернової ініціативи.
У той самий час Росія останніми тижнями активізувала обстріли української портової інфраструктури на Дунаї.
Між тим, прем'єр Румунії Марчел Чолаку заявив, що понад 60% українського експорту зерна може йти транзитом через Румунію після зриву Росією "зернової угоди".
Разом з тим, та же Румунія, поряд із Польщею, Болгарією, Угорщиною, Румунією та Словаччиною, проти імпорту українського зерна на їхні внутрішні ринки.
Нагадаємо, на вимогу цих країн Євросоюз запровадив відповідну заборону до 15 вересня. Зазначена п’ятірка вимагає продовження заборони.
Натомість, більшість країн ЄС виступають проти продовження заборони на імпорт українських сільськогосподарських товарів після середини вересня.
На зустрічі з Єврокомісією в середу посли ЄС з решти 22 країн-членів або відкрито виступили проти ідеї продовження обмежень, або залишилися глибоко скептичними, сказав високопоставлений дипломат ЄС.
Франція та Німеччина були серед країн, які найбільш критично ставилися до продовження обмежень, зазначив дипломат.
Два дипломати заявили, що хоча багато країн визнають труднощі, з якими стикаються п'ять східних країн, вони попросили Єврокомісію запропонувати альтернативні заходи.
Про те, як Україна може оскаржити заборону агроекспорту в країни ЄС читайте у колонці.
Щодо переговорів про вступ в ЄС цьогоріч
Глава МЗС Литви сподівається, що переговори про вступ України до ЄС почнуться цьогоріч.
Профільний єврокомісар, як повідомляє Politico, підтримав пропозицію про розширення ЄС до 2030 року. Видання зазначає, що на Єврокомісію чинять тиск з вимогою розпочати переговори про вступ з Україною та Молдовою до кінця року.
Посол Євросоюзу в Україні Матті Маасікас впевнений, що у підсумку Україна стане членом Євросоюзу. Про це він розповів в інтерв’ю "Європейській правді".
До речі, Маасікас радив Україні влітку після проміжної оцінки щодо виконання семи рекомендацій Єврокомісії поновити е-декларування для посадовців.
Нещодавно Верховна Рада ухвалила в цілому закон, який відновлює електронне декларування для посадових осіб держави та місцевого самоврядування, що є одним із критеріїв для подальшого руху України до Європейського Союзу.
Втім, головна правка 371 про відкриття реєстру декларацій негайно після ухвалення закону, а не через рік, не набрала необхідної кількості голосів.
Група депутатів Європарламенту закликали Зеленського ветувати закон про електронне декларування. У своїй заяві вони закликали повернути законопроєкт №9534 до Верховної ради з вимогою відкрити реєстр, а законопроєкт №9587-д про притягнення до відповідальності осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування ветувати в цілому.
Румунія: НАТО стежить за ситуацією
Не вщухає і тема виявлення фрагментів безпілотника на території Румунії біля Дунаю, які можуть бути залишками російського "Шахеда".
"У нас немає жодної інформації, яка б вказувала на навмисну атаку з боку Росії, і ми чекаємо на результати розслідування, що триває", – заявив генсек НАТО Єнс Столтенберг.
У НАТО раніше заявили, що Румунія поінформувала членів блоку про інцидент на засіданні Північноатлантичної ради 6 вересня, і члени Альянсу "висловили рішучу солідарність з Румунією".
"Ми продовжуємо пильно стежити за ситуацією і тримаємо зв’язок з нашим союзником Румунією", – прокоментували у НАТО.
Румунські журналісти вже навіть показали місце ймовірного падіння російського дрона на березі Дунаю і знайшли там явні сліди потужного вибуху та фрагменти вуглецевого волокна і алюмінію.
У Румунії почали обговорювати евакуацію мешканців сіл над Дунаєм навпроти українських портів через регулярні російські обстріли.
А Болгарія озброїть берегову охорону ракетами через загрози з боку РФ.
Різне щодо України
Першу з початку війни допомогу Україні від Вірменії привезла дружина прем'єра.
У справі про замах на 10-річного українця в Німеччині стався несподіваний поворот.
Решта новин дня
США та Британія запровадили санкції проти російських кіберзлочинців.
Розслідування: Литовські залізниці перевозили бізнес-вантажі дружини міністра РФ.
У Литві розповіли, як допоможуть білорусам після заборони Лукашенка видавати паспорти за кордоном.
Угорський міністр похвалив союзника нацистів і наразився на критику.
Прем’єр Вірменії заявив про накопичення військ Азербайджану і загрозу ескалації.
В Італії почали нову велику операцію проти мафії.
Директора Ryanair закидали пирогами під час його протесту в Брюсселі.