Російський "подарунок" Грузії, Польша забороняє Калінінград, літаки L-159 для ЗСУ: новини дня
Серед головних тем дня – контрнаступ ЗСУ, активність НАТО, літаки та зенітно-ракетні комплекси для України, військові навчання, російський "подарунок" Грузії, дипломатичні "війни" Польщі з РФ.
Глава МЗС України порадив заступнику секретаря Радбезу Росії Медведєву пити менше горілки перед використанням Telegram, ексканцлер Шредер та лідер AfD були на прийомі посольства РФ до 9 травня, а у Варшаві на пляжі побилися українці з поляками.
У Швеції стався вибух на заводі із виробництва боєприпасів, а у Фінляндії виставили на продаж колишній військовий острів біля кордону з РФ.
Все важливе і цікаве за 10 травня читайте у дайджесті "Європейської правди".
Також підписуйтеся і на наш Telegram-канал – так зручніше отримувати дайджести та іншу важливу і цікаву інформацію.
Контрнаступ ЗСУ, Путін денонсує ДЗЗСЄ
Оперативна ситуація на полі бою з російськими окупантами лишається складною. Через це головнокомандувач ЗСУ Валерій Залужний навіть не приєднався до зустрічі Військового комітету НАТО, який проходив в середу.
"Я вчора отримав лист від українського головнокомандувача, нашого друга Валерія Залужного, що його участь навіть через відеоконференцію є неможливою з огляду на складну оперативну ситуацію в обороні проти російської агресії. Наші найкращі побажання українським захисникам", – сказав голова Військового комітету НАТО адмірал Роб Бауер.
А глава МЗС України Дмитро Кулеба запевнив, що навіть якщо контрнаступ ЗСУ провалиться, то Україна буде готуватися до наступного.
"І якщо цей контрнаступ буде успішним у звільненні наших територій, то врешті-решт ви скажете: так, він був останнім, а якщо ні, то це означає, що нам треба готуватися до наступного контрнаступу", – додав міністр.
До речі, глава МЗС України Дмитро Кулеба рекомендував заступнику секретаря Радбезу Росії Дмитрію Медведєву пити менше горілки перед тим, як заходити в Telegram. Так він відреагував на заклик Медведєва до "фізичного усунення" президента України Володимира Зеленського та його оточення.
Тим часом, планування українського наступу йде повним ходом. Генеральний інспектор Збройних сил Німеччини Карстен Броєр позитивно оцінив підготовку українських сил до очікуваного контрнаступу після візиту в Україну минулого тижня.
"Під час усіх переговорів (із головнокомандувачем ЗСУ Валерієм Залужним і міністром оборони Олексієм Резніковим – ред.) мені стало зрозуміло, що планування українського наступу йде повним ходом", – сказав він.
А, поки, Росія денонсує Договір про звичайні збройні сили в Європі.
Договір був підписаний 19 листопада 1990 року в Парижі 16 державами НАТО та шістьма державами організації Варшавського договору (Болгарія, Угорщина, Польща, Румунія, СРСР та Чехословаччина) і набув чинності 9 листопада 1992 року.
Угода встановлювала квоти на кількість військової техніки, яку могли мати країни-підписанти, включаючи танки, артилерію, вертольоти і літаки.
Росія призупинила свою участь у договорі у 2007 році, вимагаючи від країн НАТО ратифікувати цю угоду. У 2015-му РФ призупинила участь у засіданнях Спільної консультативної групи з ДЗЗСЄ.
Активність НАТО і Китай
Генеральний секретар НАТО Єнс Столтенберг заявив, що Альянсу необхідно "подвоїти зусилля", аби гарантувати безпеку мільярда людей у країнах блоку через значну кількість загроз, які постійно зростають.
Японія веде переговори про відкриття офісу зв'язку НАТО, першого у своєму роді в Азії.
"Те, що відбувається у Східній Європі, не обмежується лише питанням Східної Європи, і це безпосередньо впливає на ситуацію тут, у Тихоокеанському регіоні. Ось чому співпраця між нами в Східній Азії і НАТО стає все більш важливою", – сказав міністр закордонних справ Японії Йошімаса Хаяші.
Відкриття офісу зв'язку НАТО в Японії стане значним кроком для західного альянсу на тлі поглиблення геополітичних розломів і, ймовірно, викличе критику з боку китайського уряду, який раніше застерігав проти такого кроку.
Офіс зв'язку в Японії дасть змогу обговорювати з партнерами НАТО, такими як Південна Корея, Австралія і Нова Зеландія, геополітичні виклики, нові і проривні технології і кіберзагрози.
Поки Японія думає про відкриття офісу зв’язку Альянсу, в Україні такий офіс вже працює. Більш того, Київ продовжує наполягати на членстві в НАТО.
Глава МЗС України Дмитро Кулеба вважає, що Німеччині слід підтримати членство України у НАТО, якщо вона хоче безпечної Європи. Нагадаємо, за даними ЗМІ США і Німеччина поки не хочуть конкретних рішень у питанні членства України в НАТО.
За словами генсека НАТО, те, що відбувається в Європі, має значення для Азії, а те, що відбувається в Азії, має значення для Європи.
За словами Єнса Столтенберга, "безпека має глобальний характер".
"Пекін уважно стежить за тим, що відбувається в Україні, за ціною, яку платить президент Путін, а також потенційними вигодами. Тож те, що відбувається в Україні, насправді має значення для розрахунків Китаю щодо, наприклад, Тайваню", – наголосив Столтенберг.
А міністр закордонних справ Франції Катрін Колонна закликала Китай використати "свої відносини з Росією", щоб "дати їй зрозуміти, що вона знаходиться в глухому куті".
Літаки та ППО для України
Помічник міністра оборони США з питань космічної політики Джон Плам заявив, що Україна змогла відстояти свій суверенітет значною мірою завдяки тому, що протиповітряна оборона стала пріоритетом.
Плам сказав, що Росія задіяла проти України "тисячі авіаційних і ракетних платформ усіх типів, починаючи від гіперзвукових ракет і закінчуючи БПЛА малої дальності" для терору мирного населення.
За його словами, той факт, що українці можуть відбити більшість із цих атак за допомогою американської та західної протиракетної техніки, свідчить про визначальний фактор цього виду зброї у сучасній війні.
Президент Чехії Петр Павел оголосив у середу, що Прага передасть Києву дві системи протиповітряної оборони "Куб" із "відносно великою кількістю" ракет.
Радянська система протиповітряної оборони "Куб" використовується для ураження літаків або гелікоптерів. В арсеналі чеської армії її мають замінити ракетні комплекси SPYDER із Ізраїлю.
Крім того, президент Чехії закликав розглянути можливість передачі Україні літаків L-159 "з перспективою на переозброєння, адже навіть вони, як літаки безпосередньої авіаційної підтримки, могли б суттєво допомогти Україні у контрнаступі".
Aero L-159 ALCA – чеський навчально-тренувальний та навчально-бойовий літак (легкий багатоцільовий штурмовик). Створений на базі L-59 та є подальшим розвитком L-39 Albatros.
Станом на 2020 рік, на озброєнні у ВПС Чехії було 16 літаків L-159, 5 – L-159T1 і 3 – L-159T2.
Франція передала Україні другу мобільну лабораторію ДНК для роботи в зоні бойових дій.
А от Сполучені Штати, за даними Politico, не поставлятимуть Україні далекобійні ракети, як це зробить Британія.
Щодо військових навчань
За інформацією Пентагону, наразі на навчаннях з загальновійськової підготовки на полігоні в німецькому Графенвері перебувають понад дві тисячі українських військових.
Також ірландські військові розпочали навчання українських сил на Кіпрі, а Канада й Латвія спільно навчатимуть українських військових із середини травня.
Крім того, Молдова та Румунія проводять спільні військові навчання.
"Дипломатичні війни" Польщі з РФ
У Польщі офіційно змінили назви Калінінграда та Калінінградської області.
"Це вже навіть не русофобія, це якісь процеси на межі з божевіллям, що відбуваються у Польщі", – сказав речник Кремля Дмітрій Пєсков. Він відповідав на запитання про зміну назви для Калінінграду та акцію у Варшаві, коли посла Росії не пропустили з квітами до радянського пам’ятника і він врешті залишив їх під меморіалом українцям, загиблим внаслідок російської агресії.
Міністерство закордонних справ Росії в середу вручило послу Польщі Яцеку Щлядевському ноту протесту через інцидент із послом РФ 9 травня.
"Цей кричущий акт став черговою ланкою в ланцюзі провокаційних кроків Варшави, вся русофобська політика якої спрямована на спотворення історії Другої світової війни", – заявили в МЗС, додавши, що "розв'язана Варшавою розбещена антиросійська вакханалія вийшла за межі принципів спілкування сусідніх держав".
Польща, у свою чергу, викликала посла Росії через небезпечне перехоплення свого літака російським Су-35.
Крім того, як виявили ЗМІ з посиланням на експертів, знайдені у Польщі уламки ракети – від російської Х-55.
Російський "подарунок" Грузії
10 травня Росія скасувала вимогу віз для громадян Грузії, які їдуть до РФ з нетривалими поїздками, а також скасувала заборону авіарейсів з Росії до Грузії, що діяла з літа 2019 року – після подій, відомих як "ніч Гаврилова".
Президентка Грузії Саломе Зурабішвілі назвала провокацією останні рішення Росії та закликала скликати Раду нацбезпеки та переглянути умови в’їзду росіян на територію Грузії.
Міністр закордонних справ Грузії Ілія Дарчилашвілі, коментуючи рішення Росії скасувати візовий режим для грузинів, зазначив, що "із гуманітарних міркувань" це рішення Москви можна вітати.
Заступниця міністра економіки Грузії Маріам Кврівішвілі заявила, що країна дозволить прямі рейси російських авіакомпаній, які не потрапили під санкції.
США пригрозили Грузії санкціями в разі прямих авіарейсів до Росії.
Щодо санкцій
Федеральна рада Швейцарії повідомила, що загальна сума резервів та активів Центрального банку Росії, що зберігаються у Швейцарії, становить приблизно 7,58 мільярда євро.
З березня 2022 року всі операції, пов'язані з управлінням резервами та активами Центрального банку РФ, були заборонені у Швейцарії. Це означає, що ці активи були знерухомлені.
Бельгія вже не проти санкцій щодо російських діамантів, але не підтримує простої заборони.
А США передали Кіпру 800-сторінкове досьє про порушення санкцій на користь Усманова.
Щодо порушників на 9 травня
У Молдові 9 травня 180 осіб порушили заборону на публічну демонстрацію символів агресії РФ, зокрема георгіївської стрічки: серед порушників є і депутати парламенту.
У Латвії 9 травня затримали 26 осіб за воєнні символи агресії та феєрверки.
Решта новин дня
Глава МЗС України Дмитро Кулеба розповів про перші результати "посольського ліфту".
Ексканцлер Шредер та лідер AfD були на прийомі посольства РФ до 9 травня.
Європарламент підтримав приєднання ЄС до Стамбульської конвенції.
У Варшаві на пляжі побилися українці з поляками: є травмовані – ЗМІ.
У Швеції стався вибух на заводі із виробництва боєприпасів.
В уряді Туреччини звинуватили США і західні ЗМІ у втручанні у вибори.
У Фінляндії виставили на продаж колишній військовий острів біля кордону з РФ.
Понад 90% материкової Португалії потерпає від посухи, країна просить допомоги ЄС.